RAAMLEPING

15.03.2024 nr 2-2/24/266-1

Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus (registrikood 70009764, aadress Järve 34a, 11314 Tallinn), Kaitseministeerium (registrikood 70004502, aadress Sakala tn 1 Kesklinna linnaosa, Tallinn Harju maakond 15094), Kaitsevägi (registrikood 70008641, aadress Juhkentali 58, 15007 Tallinn), Kaitseliit (registrikood 74000725, aadress Toompea tn 8, 10130, Tallinn), Sihtasutus CR14 (registrikood 90015175, Harju maakond, Tallinn, Kesklinna linnaosa, Rävala pst 14, 10143), Välisministeerium (registrikood 70002526, aadress Islandi väljak 1, 15049 Tallinn), keda esindab põhimääruse ja volituste alusel Riigi Kaitseinvesteeringute Keskuse peadirektor Magnus-Valdemar Saar, edaspidi: ostja,

ning

Elisa Eesti AS (registrikood 10069659, aadress Sõpruse pst 145 Kristiine linnaosa, Tallinn Harju maakond 13425), keda esindab Artur Praun volikirja alusel, edaspidi: müüja,

eraldi: pool ja ühiselt: pooled,

on sõlminud järgmise raamlepingu (edaspidi leping).

1.	Lepingu sõlmimise alus ja ese
1.1.	Leping on sõlmitud lähtudes riigihanke „IT Taristu (DELL, CISCO, ERICSSON)“ (viitenumber 273708) alusdokumentidest ja selles riigihankes müüja esitatud pakkumusest.
1.2.	Ostja on sõlminud lepingu müüjaga, tuginedes müüja pakkumusele, lepingus esitatud müüja avaldustele ja kinnitustele ning eeldades heas usus müüja professionaalsust ja võimekust lepingut nõuetekohaselt täita. Alltöövõtjate kasutamise korral jääb lepingu nõuetekohase täitmise eest ostja ees vastutavaks müüja.
1.3.	Müüja avaldab ja kinnitab, et:
1.3.1.	temal ja tema esindajal on lepingu sõlmimiseks kõik õigused ja volitused;
1.3.2.	ta on tutvunud lepinguga ja riigihanke alusdokumentidega ning mõistab täielikult enesele võetavate kohustuste sisu ja tagajärgi ning on nõus nendes toodud tingimustega;
1.3.3.	lepingu täitmisega ei kahjustata kolmandate isikute õigusi ning puuduvad mistahes asjaolud, mis välistaksid tema õigusi sõlmida leping ja seda nõuetekohaselt täita;
1.3.4.	ta omab lepingu täitmiseks vajalikke kehtivaid lubasid, registreeringuid, esindusõigusi ja sertifikaate ning nende lõppemisel lepingu kehtivusperioodil kohustub neid pikendama/ uuendama. Kui lubade, registreeringute, esindusõiguste ja sertifikaatide pikendamine ei ole võimalik temast sõltumata asjaoludel, on müüja kohustus ostjat sellest koheselt teavitada;
1.3.5.	ostjale üleantava kauba või osutatava teenuse suhtes puuduvad kolmandatel isikutel mistahes nõuded või muud õigused, mida kolmandatel isikutel on õigus kauba või teenuse suhtes maksma panna;
1.3.6.	tema ja tema poolt pakutav kaup ei ole rahvusvahelise sanktsiooni subjekt ega pärit sanktsiooni all olevast piirkonnast rahvusvahelise sanktsiooni seaduse (RSanS) mõttes.
1.4.	Lepingu ese hanke osade kaupa on (edaspidi nimetatud kaup):
1.4.1.	osa 2 "CISCO seadmed, tarkvarad", 
1.4.2.	seotud teenused: punktis 1.4.1 loetletud kauba tehnilise toe, konsultatsiooni, installatsiooni ja/või seadistustööde, hooldustööde, arendustööde, sh elutsükli tagamiseks vajalike tööde tellimine (edaspidi: teenus). 
1.5.	Lepingu ja selles sätestatud tingimuste alusel kohustub müüja ostjale müüma kauba ja osutama teenust ning ostja kohustub kauba vastu võtma ning tasuma müüjale kauba/teenuse ostuhinna rahas. Juhul, kui kaup soetatakse koos elutsüklit toetava teenusega, siis kohaldatakse teenusele võlaõigusseaduses sätestatud teenuse osutamise lepingute tingimusi ulatuses, mis ei ole reguleeritud, on vastuolus või ei sobitu teenuse olemusega.
1.6.	Kauba liik või spetsifikatsioon, kogus, tarnekohad ja tarneajad või teenuse liik ning osutamise aeg ja kohad sätestatakse hankelepingutes.
1.7.	Kaup ja teenus peavad vastama eelkõige riigihanke alusdokumentidele, pakkumuse esitamise ettepanekule ja seejärel müüja esitatud pakkumusele. Üleantav kaup ja teenus peavad vastama lepingu tingimustele, muu hulgas kvaliteedi, liigi, kirjelduse ja koguse osas. Lepingu tingimustele peavad vastama ka kauba ja teenuse juurde kuuluvad dokumendid ja pakend. Dokumentide hierarhia on järgmine: riigihanke alusdokumendid (sh lepingud) ja seejärel müüja poolt esitatud pakkumus.

2.	Lepingu osad
Lepingu lahutamatud osad on riigihanke alusdokumendid, müüja riigihanke pakkumus ja selle lisad, riigihanke menetluse ajal antud selgitused, kinnituskirjad, lepingu alusel esitatud pakkumuse esitamise ettepanekud ja pakkumused, lepingu alusel sõlmitud hankelepingud, poolte vahel edastatud teated ning kõik sõlmitavad lepingu muudatused. Kui hankelepingut ei ole sõlmitud, on hankelepingutena käsitletavad ka tellimused, tellimuskirjad, ostutellimused või muu, millega võetakse rahaline kohustus.

3.	Hankelepingute sõlmimine

3.1.	Lepingu alusel sõlmitakse hankelepinguid ostja vajaduse põhiselt kas ühekordse tellimuse (edaspidi: ühekordne soetus) tegemiseks või fikseeritud perioodiks (edaspidi: kestvusleping), mille kestel tehakse tellimusi. Leping ilma hankelepinguta ei kohusta ostjat müüjalt kaupa ostma või teenust tellima.
3.1.1.	Hankeleping ühekordseks soetuseks sõlmitakse raamlepingu partnerite vahel minikonkursi tulemusena, mille eesmärk on osta asju või tellida teenust, mida ei osteta kestvuslepingu alt. Kui ühekordse tellimuse eeldatav maksumus on suurem kui 50 000 eurot ilma käibemaksuta ja ostja on sõlminud riigihanke vastavas osas lepingud mitme müüjaga, on ostjal kohustus korraldada minikonkurss kõikide raamlepingu partnerite vahel. Kui ühekordse tellimuse eeldatav maksumus on vähem kui 50 000 eurot ilma käibemaksuta, võib ostja korraldada minikonkursi või osta kaupa või tellida teenust müüjalt, kelle pakkumuse maksumus on ühekordse tellimuse tegemise hetkel fikseeritud maksumusest majanduslikult kõige soodsam.
3.1.2.	Kestvusleping sõlmitakse raamlepingu partnerite vahel minikonkursi tulemusena kauba ostmiseks või teenuse tellimiseks kindla perioodi jooksul (täpsustatakse igakordselt enne kestvuslepingu sõlmimist) riigihankes nimetatud ja tehnilises kirjelduses kirjeldatud või minikonkursil täpsustunud kauba või teenuste nimekirja ja kirjelduste alusel. Kestvuslepingu alusel on ostjal õigus tellida kestvuslepingu perioodi jooksul tehnilises kirjelduses nimetatud kaupa või teenust edukaks osutunud pakkujalt. Lepingu täitmine toimub ostja esitatavate tellimuste alusel, milles täpsustatakse ostetava kauba kogus, tarneaeg ja -koht või teenuse osutamise aeg ja koht.
3.2.	Minikonkurss korraldatakse üldjuhul riigihangete registris ühekordse soetuse tegemiseks või kestvuslepingu sõlmimiseks järgneva korra alusel:
3.2.1.	Ostja sätestab pakkumuste esitamiseks mõistliku tähtaja, arvestades hankelepingu eseme keerukust ja pakkumuste esitamiseks vajalikku aega.
3.2.2.	Ostja toob välja minikonkursil selle minikonkursi tingimused, soovitavate kaupade või tellitavate teenuste loetelu ja täpsustused, olemasolul kaupade kohaletoimetamise/ transportimise või teenuse osutamise tähtaja jm vajaliku info pakkumuse koostamiseks. Minikonkursi käigus täpsustab ostja, kas tema eesmärk on teha ühekordne soetus või sõlmida kestvusleping.
3.2.3.	Müüja poolt esitatud hinnapakkumus peab olema jõus vähemalt 60 kalendripäeva alates hinnapakkumuse esitamise hetkest.
3.2.4.	Ostjal ei ole kohustust tellida kõiki minikonkursi tehnilises kirjelduses loetletud kaupu või teenuseid pärast minikonkursil esitatud pakkumuste laekumist, kui ostja vajadused on hankelepingu sõlmimise ajaks muutunud.
3.2.5.	Ostja hindab ja võrdleb pakkumusi vastavalt minikonkursi tingimustes täpsustatud pakkumuste hindamise kriteeriumide osakaaludele ning tunnistab edukaks pakkumuse, mis on vastavaks tunnistatud pakkumustest pakkumuste hindamiskriteeriumite alusel majanduslikult soodsaim.
3.2.6.	Ostja kasutab minikonkursil majanduslikult soodsaima pakkumuse väljaselgitamiseks järgmisi pakkumuste hindamiskriteeriume:
1) 	maksumus/kulu (kogumaksumus, ühikuhind) (osakaalu punktid 100) või 
2) kombineerituna maksumus/kulu (osakaalu punktid 50-90) ja kauba tarneaeg/teenuse täitmise kiirus (osakaalu punktid 10-50).

3.2.7.	Ostja teavitab minikonkursi tulemustest kõiki lepingupartnereid, sh neid, kes minikonkursil hinnapakkumust ei esitanud, ning tellib kauba või teenuse edukaks tunnistatud pakkumuse esitanud pakkujalt.
3.2.8.	Juhul, kui müüja teavitab vahetult pärast hankelepingu sõlmimist lepingu täitmise võimatusest või ei asu hankelepingut täitma, on ostjal õigus osta soovitud kaubad või teenused uut minikonkurssi korraldamata minikonkursil paremusjärjestuselt järgmiselt raamlepingu partnerilt.
3.2.9.	Juhul kui minikonkursi edukas pakkuja võtab pakkumuse tagasi enne hankelepingu sõlmimist või ei asu hankelepingut tähtaegselt täitma, siis on ostjal õigus pöörduda müüja(te) poole, kelle hinnapakkumus oli pingereas järgmine ja sõlmida hankeleping ilma uut minikonkurssi läbiviimata ja nõuda võitnud pakkujalt või täitjalt (pingereas esimeselt) sisse hinnavahe võrreldes maksumusega, mille alusel hankeleping sõlmitakse.
3.2.10.	Juhul, kui võrdsete pakkumuste esitamise tõttu osutuks minikonkursil edukaks rohkem kui üks pakkumus, kasutatakse eduka pakkumuse väljaselgitamiseks liisuheitmist. Ostja edastab müüjatele enne liisuheitmist liisuheitmise korra.
3.2.11.	Ostja võib tagasi lükata kõik minikonkursil esitatud pakkumused juhul, kui esineb üks või mitu järgnevatest asjaoludest:
3.2.11.1.	pakkumused on ostja jaoks ebamõistlikult kallid;
3.2.11.2.	minikonkursi toimumise ajal on ostjale saanud teatavaks andmed, mis välistavad või muudavad ostja jaoks ebaotstarbekaks minikonkursi lõpuleviimise minikonkursi dokumentides esitatud tingimustel, või hankelepingu sõlmimine etteantud ja minikonkursi käigus väljaselgitatud tingimustel ei vastaks muutunud asjaolude tõttu ostja varasematele vajadustele või ootustele;
3.2.11.3.	langeb ära vajadus minikonkursi järele põhjusel, mis ei sõltu ostjast, või põhjusel, mis sõltub või tuleneb seadusandluse muutumisest, kõrgemalseisvate asutuste haldusaktidest ja toimingutest või muust taolisest korraldusest;
3.2.11.4.	ei esitata ühtegi vastavat pakkumust.
3.2.11.5.	Juhul, kui riigihanke tulemusel sõlmitakse leping vaid ühe partneriga või kui lepingupartnerite arv on vähenenud üheni, võib ostja lükata tagasi esitatud pakkumuse ülaltoodud alustel. 
3.2.12.	Ostja lükkab tagasi minikonkursile esitatud pakkumuse, mille alusel sõlmitav hankeleping oleks RSanS § 7 lõike 1 alusel tühine. Samuti lükkab ostja tagasi minikonkursil esitatud pakkumuse, kui müüja on rikkunud punktis 1.6 nimetatud kohustusi.
3.3.	Juhul, kui riigihanke tulemusena jõutakse vähem kui kahe raamlepingu partnerini või raamlepingu kehtivuse perioodil väheneb raamlepingu partnerite arv üheni, toimub kauba ostmine ja teenuse tellimine alljärgneva korra alusel.
3.3.1.	Ostja esitab müüjale hinnapäringu.
3.3.2.	Müüja esitab hiljemalt 5 tööpäeva jooksul pärast ostjalt hinnapäringu saamist pakkumuse koos kauba või teenuse maksumusega. Juhul, kui müüjal pole võimalik sellest tähtajast kinni pidada, teavitab ta sellest ostjat viivitamata.
3.3.3.	Ostja annab pakkumusele nõusoleku ostutellimuse tegemise või hankelepingu sõlmimisega või keeldub pakkumusest hiljemalt 14 päeva jooksul. Ostja ei ole kohustatud esitatud pakkumuse alusel ostutellimust tegema või hankelepingut sõlmima. Kui ostja 14 päeva jooksul pakkumusele ei vasta, loetakse seda keeldumiseks.
3.4.	Hankelepingud sõlmitakse vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Juhul, kui hankelepingu maksumus ilma käibemaksuta on 50 000 eurot või üle selle, siis pooled sõlmivad hankelepingu kahepoolselt allkirjastatud dokumendina.
3.5.	Ostjal on õigus kestvuslepingu kehtivuse perioodi jooksul tellida kaupa või teenust vabalt valitud lepingupartnerilt riigihangete seaduse § 30 lg 8 alusel juhul, kui müüja teatab, et tal ei ole võimalik vastavasisulist tellimust täita või tal ei ole võimalik tellimust täita kokkulepitud ajal või ostja soovitud tähtajal eeldusel, et nende tellimuste kogumaksumus ei ületa 20% kogu lepingu maksumusest ja iga sellise tellimuse maksumus on väiksem, kui riigihanke piirmäär. Nimetatud lepingu punkti kasutamisel fikseerib ostja vastavasisulised asjaolud hankelepingu või tellimuse juures ning vajadusel esitab vastavasisulise aruandluse lepingu haldajale.
3.6.	Ostjal on õigus tellida müüjalt ka teisi tehnilise kirjelduse nõuetele vastavaid kaupu või teenuseid (kaubad ja teenused, mille kasutamise eesmärk on sama). Nimetatud kaupade või teenuste tellimine toimub minikonkursside käigus raamlepingu partnerite vahel või hinnapakkumuse esitamisega juhul, kui müüjaid on üks, mille raames esitab ostja müüjatele täpsed tehnilised kirjeldused ja kaupade või teenuste hinnastamise tingimused.

4.	Ostja õigused ja kohustused

4.1.	Ostjal on õigus jooksvalt kontrollida lepingust tulenevate kohustuste täitmist ja kaupade ostmise või teenuste tellimisega seotud dokumente ning nõuda igal ajal informatsiooni lepingu täitmise kohta.
4.2.	Arve tasujal on õigus kontrollida müüja esitatud arvete, kalkulatsioonide ja muude kulutuste õigsust ja vastavust tegelikkusele. Vajadusel on õigus nõuda välja alltöövõtjate arveid.
4.3.	Ostjal on õigus konsulteerida müüjaga kauba või teenusega seotud küsimustes, näiteks kauba tarne ja kasutamise või teenuse osutamisega seotud küsimustes.
4.4.	Ostja kohustub tasuma müüjale lepingule vastavalt tarnitud kauba või osutatud teenuse eest lepingus sätestatud tingimustel.
4.5.	Ostja kohustub vastama mõistliku aja jooksul kõikidele müüja poolt esitatud taotlustele juhiste täpsustamiseks.
4.6.	Ostjal on õigus nõuda kaubal või teenusel ilmnenud puuduste viivitamatut kõrvaldamist.
4.7.	Ostjal on õigus nõuda müüja süül tekkinud kahjude hüvitamist.
4.8.	Ostja jätab endale õiguse osta kaupu ja/või tellida teenust lepingu väliselt, kui: ükski müüja ei esita pakkumust; müüjate esitatud pakkumused ei vasta nõuetele; ükski müüja ei ole võimeline hankelepingut täitma või lepingust või hankelepingust on taganetud; pakutud teenuse ja/või kauba hind on võrreldes keskmise turuhinnaga põhjendamatult kõrge ja ostjale majanduslikult ebamõistlik.

5.	Müüja õigused ja kohustused

5.1.	Müüja kohustub esitama arve tasuja nõudmisel määratud perioodi osas koondväljavõtte müüjalt ostetud kauba või tellitud teenuse kohta (sh hankelepingu sõlmimise või ostutellimuse kuupäev, kauba nimetus, kogus ja maksumus ilma käibemaksuta, hankelepingute/ostutellimuste maksumus kokku ilma käibemaksuta jms) MS Excel või ostjaga kokkuleppel muus vormingus 10 päeva jooksul vastava nõude saamisest juhul, kui pooled ei ole teisiti kokku leppinud.
5.2.	Müüja kohustub ostja nõudmisel esitama informatsiooni (maht ja otstarve) alltöövõtjate kohta. Juhul, kui müüja on esitanud vastavasisulise informatsiooni enne lepingu sõlmimist, siis müüja peab ostjaga eelnevalt kooskõlastama varem nimetatud isikute vahetumise.
5.3.	Müüja kohustub teavitama ostjat lepingu täitmist takistavatest asjaoludest. 
5.4.	Müüja kohustub viivitamata teavitama ostjat müüja vastu suunatud küberründest ja küberintsidendist ning esitama ostja nõudmisel ostjale küberintsidendi raporti.
5.5.	Müüja kohustub järgima lepingu täitmisel õiglase kaubanduse tingimusi, lähtuma keskkonnasäästlikest põhimõtetest, mitte kasutama orja- ja lapstööjõudu.
5.6.	Müüja kohustub ostjat koheselt teavitama, kui ta ei saa kokkulepitud tähtajaks kaupa tarnida või teenust osutada.
5.7.	Müüjal on õigus saada kokkulepitud tasu lepingule vastavalt tarnitud kauba või osutatud teenuse eest lepingus sätestatud tingimustel.
5.8.	Müüjal on õigus saada ostjalt juhiseid, selgitusi või muud teavet, mis mõjutab lepingu täitmist.
5.9.	Müüjal on õigus teha ettepanekuid kauba tarnimise või teenuse osutamisega seotud tegevuste parema organiseerimise osas.
5.10.	Müüja kohustub tarnima kaupa ja/või osutama teenust tähtaegselt ja nõuetekohaselt kokkulepitud mahus ja sagedustega vastavalt lepingus ja tellimuse esitamise käigus sätestatud tingimustele, parimas praktikas rakendatavatele nõuetele, normidele ja standarditele

6.	Kauba pakendamine ja markeerimine

6.1.	Müüja on kohustatud tagama kaubale pakendi, mis kindlustab kauba säilimise transportimisel ja ladustamisel muutumatul kujul.
6.2.	Kauba pakendamisel ja markeerimisel tuleb järgida ostja esitatud nõudeid.

7.	Kauba üleandmine ja vastuvõtmine

7.1.	Kauba tarnimisele ja üleandmisele kohalduvad Eesti Incoterms® 2020 DAP (tarnekohad ja sihtpunktid täpsustatakse hankelepingutes) tarneklausli tingimused. 
7.2.	Juhul, kui kaup on seotud müüja asukohamaa ekspordikontrolli kohustusega, siis müüja esitab ostjale lõppkasutaja sertifikaadi ajakohase vormi ja tagab vajaliku ekspordilitsentsi.
7.3.	Kauba vastuvõtuaeg on üldjuhul esmaspäevast neljapäevani ajavahemikus 8.30–15.00, v.a rahvus- ja riigipühad ning nendele eelnevad tööpäevad ja iga kuu kolm viimast tööpäeva, kui hankelepingus ei ole kokku lepitud teisiti.
7.4.	Müüja edastab ostjale tarneteate kauba üleandmiseks vähemalt 5 tööpäeva enne planeeritavat tarnet hankelepingus nimetatud e-posti aadressile (koopia edastada e-posti aadressile ostud@rkik.ee), kui hankelepingus ei ole kokku lepitud teisiti. Tarneteatesse märkida: 
7.4.1.	kauba nimetus;
7.4.2.	hankelepingu (ostutellimuse) number;
7.4.3.	riigihanke viitenumber 273708;
7.4.4.	tarnitav kogus, sh aluste, konteinerite jms arv;
7.4.5.	logistilise ühiku mõõtmed;
7.4.6.	pakendamise viis (kilepakend, võrkpakend, euroalusel jne);
7.4.7.	veovahendi liik, millega saadetis tarnitakse (kaubik, veoauto jne), ja kogus;
7.4.8.	spetsiifilised nõuded või vajadused saadetise mahalaadimiseks;
7.4.9.	saadetise planeeritav üleandmise kuupäev ja kellaaeg;
7.4.10.	sihtkoha tarneaadress.
7.5.	Müüja annab kauba ostjale ning ostja võtab kauba vastu hankelepingus kokku lepitud tingimustel. 
7.6.	Müüja esitab saatelehe koos tarneteatega või hiljemalt kauba üleandmise hetkel või pärast teenuse osutamist. Saatelehele tuleb märkida: 
7.6.1.	müüja andmed;
7.6.2.	ostja andmed;
7.6.3.	kauba vastuvõtja andmed;
7.6.4.	hankelepingu (ostutellimuse) number;
7.6.5.	riigihanke viitenumber 273708;
7.6.6.	toote nimetus, tootekood ja kogus/teenuse liik ja osutamise aeg.
7.7.	Müüja kohustub lisaks saatelehele andma ostjale üle kõik dokumendid, mis on vajalikud kauba vastuvõtmiseks, valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks.
7.8.	Ostjal on õigus kontrollida kahe nädala jooksul kauba või teenuse kvaliteedi vastavust lepingu ja hankelepingu tingimustele. Sel juhul vormistab ostja kvaliteedikontrolli akti, mille edastab müüjale.
7.9.	Ostja vormistab kauba ostmise või teenuse osutamise kohta üleandmise-vastuvõtmise akti, mis allkirjastatakse kahepoolselt ning edastatakse vajadusel koos kvaliteedikontrolli aktiga müüjale. Üleandmise-vastuvõtmise aktiks loetakse ka kahepoolselt allkirjastatud saatelehte.
7.10.	Saatelehe puudumise korral on ostjal õigus vastav kaup enda valdusesse võtta, kuid üleandmine-vastuvõtmine loetakse toimunuks korrektse saatelehe kättesaamisel. Ostjal on õigus keelduda üleandmise-vastuvõtmise akti allkirjastamisest, kui kaubal on visuaalselt nähtavaid puuduseid.

8.	Lepingu maksumus ja maksetingimused

8.1.	Lepingu alusel sõlmitavate hankelepingute eeldatav maksimaalne kogumaksumus on hanke osade kaupa:
8.1.1.	Osa 2 –  70 000 000 eurot, millele lisandub käibemaks seaduses sätestatud juhul.
8.2.	Kestvuslepingute sõlmimiseks korraldatud minikonkurssidel pakutud hinnad fikseeritakse kestvuslepingu perioodiks.
8.3.	Ühekordsete ostude puhul kujunevad reaalsed hinnad ostja poolt korraldatud minikonkursside raames.
8.4.	Vajadusel ja põhjendatud juhtudel on müüjal võimalik küsida ettemaksu kuni 30% ulatuses hankelepingu maksumusest. Ettemaksu põhjendamise kohustus on müüjal ja lõpliku otsuse võtab ettemaksu osas vastu ostja.
8.5.	Juhul, kui poolel tekivad kauba eksportimisel ja/või importimisel ettenägematud asjaolud (nt asutuste tegevusetusest tulenev viivitus, puudub vajalik dokumentatsioon vms), siis on pool kohustatud esimesel võimalusel neist asjaoludest teist poolt teavitama.
8.6.	Müüja kanda jäävad kauba üleandmisest ja veost tulenevad kulud kuni kauba üleandmiseni. Müüja kanda jäävad ka kaubaga seotud kulud ja koormatised kauba üleandmiseni, v.a kulud, mis on põhjustatud ostjast tulenevast asjaolust.
8.7.	Teenuse ühikuhinnad on toodud müüja pakkumuses. Teenuse ühikuhinnad sisaldavad kõiki lepingu täitmiseks vajalikke kulusid, sh tehnilises kirjelduses loetletud tegevusi.
8.8.	Teenuse eest tasutakse vastavalt tellitud ja reaalselt osutatud teenusele, võttes aluseks mõlemapoolselt allkirjastatud saatelehed.
8.9.	Ühe tarne või osutatud teenuse kohta esitatakse üks e-arve, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
8.10.	Müüja esitab arve e-arvena (masintöödeldavas XML-formaadis). Juhul, kui väljaspool Eesti Vabariiki registreeritud müüjal ei ole tehnilistel põhjustel võimalik esitada e-arvet, siis ta esitab lepingus nimetatud e-posti aadressile PDF-formaadis arve juhul, kui hankelepingus ei ole teisiti kokku lepitud.
8.11.	Müüja esitab arve järgmiste andmetega:
8.11.1.	Maksja andmed (arve tasuja):
Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus, registrikood 70009764, Järve 34a, 11314 Tallinn;
Kaitseministeerium, registrikood 70004502, Sakala 1, 15094 Tallinn;
Välisministeerium, registrikood 70002526, Islandi väljak 1, 15049 Tallinn
Kaitsevägi, registrikood 70008641, Juhkentali 58, 15007 Tallinn;
Kaitseliit, registrikood 74000725, Toompea tn 8, 10130, Tallinn;
Sihtasutus CR14, registrikood 90015175, Rävala pst 14, 10143, Tallinn.

8.11.2.	Muud arvele märgitavad andmed:
Kontaktisiku nimi (täpsustatakse hankelepingus);
Raamlepingu number;
Hankelepingu (ostutellimuse) number;
Riigihanke viitenumber 273708;
Kauba kogus ja nimetus/teenuse liik ja osutamise aeg.

8.12.	Ostja tasub vastuvõetud ja lepingu tingimustele vastava kauba eest arvel esitatud arveldusarvele 28 päeva jooksul pärast lepingu tingimustele vastava arve kättesaamist. Arve esitamise aluseks on poolte allkirjastatud kvaliteedikontrolli akt ja/või saateleht.
8.13.	Ostja ei aktsepteeri arvet, mis ei vasta lepingu tingimustele. Sellisel juhul müüja esitab uue arve seitsme päeva jooksul.
8.14.	Ostja kontrollib enne arve, mille maksumus on koos käibemaksuga 10 000 eurot või rohkem, tasumist müüja maksuvõla puudumist Maksu- ja Tolliameti kodulehekülje kaudu. Vähemalt 10 000-eurose maksuvõla olemasolu korral informeerib ostja tasutavast arvest Maksu- ja Tolliametit.

9.	Vääramatu jõud

9.1.	Lepingust tulenevate kohustuste rikkumine on vabandatav, kui pool on rikkunud kohustust vääramatu jõu tõttu. Pooled loevad vääramatuks jõuks asjaolu, mida kohustust rikkunud pool ei saanud mõjutada ja mõistlikkuse põhimõttest lähtudes ei saanud temalt oodata, et ta lepingu sõlmimise ajal selle asjaoluga arvestaks või seda väldiks või takistava asjaolu või selle tagajärje ületaks, nt loodusõnnetusi, üldisi elektrikatkestusi, sõjategevust, blokaadi. Pooled ei loe vääramatuks jõuks müüja kolmandast isikust lepingupartneri suutmatust lepingut täita.
9.2.	Kui mistahes vääramatu jõu tingimustele vastav asjaolu tõi kaasa lepingu mittetäitmise lepingus või selle lisades ettenähtud tähtajal ning selle mõju on ajutine, on lepingust tulenevat kohustust rikkunud poole käitumine vabandatav üksnes ajal, mil vääramatu jõud kohustuse täitmist takistas.
9.3.	Vääramatu jõu esinemise tõttu lükatakse lepingulise kohustuse täitmise tähtaeg edasi vastavalt asjaolu mõjumise ajale, kuid mitte enamaks kui 90 päeva juhul, kui pooled ei ole teisiti kokku leppinud.
9.4.	Pool, kes ei suuda oma kohustusi vääramatu jõu tõttu täita, peab viivitamatult teatama teisele poolele nimetatud olukorra tekkimisest ja lõppemisest. Mitteteatamine või mitteõigeaegne teatamine võtab poolelt õiguse viidata rikkumise vabandatavusele, s.o vääramatu jõu esinemisele, ning teavitamise kohustust rikkunud pool vastutab lepingulise kohustuse rikkumise eest vastavalt lepingus sätestatule.
9.5.	Juhul, kui vääramatu jõu mõju on alaline ning ei võimalda pooltel täita lepingulisi kohustusi täielikult või osaliselt, siis pooltel on õigus leping üles öelda või lepingust taganeda, tehes teisele poolele vastava lepingust ülesütlemis- või taganemisavalduse.
9.6.	COVID-19 pandeemiast tulenevat ei käsitle pooled vääramatu jõuna. Juhul, kui pärast lepingu sõlmimist kehtestatakse uusi ettenägematuid piiranguid, mis on seotud COVID-19 pandeemiaga ning millest johtuvalt ei ole võimalik või on takistatud lepingu täitmine, siis võib see olla käsitletav vääramatu jõuna.
9.7.	Vene Föderatsiooni ja Valgevenega seotud impordi piirangutest tulenevat mõju kauba tarnimise või teenuse osutamise kohustuse täitmisele ei käsitle pooled vääramatu jõuna juhul, kui need asjaolud esinesid lepingu sõlmimise hetkel.

10.	Garantiikohustus

10.1.	Lepinguga annab müüja kõikidele seadmetele, tarkvarale ja kaasnevale installatsioonile  garantii minimaalselt 12 kuuks. Täpsemad garantiitingimused täpsustatakse igakordses hankelepingus.
10.2.	Garantii hakkab kehtima alates puudusteta kauba ostjale üleandmise päevast või alates puudusteta teenuse osutamise üleandmise-vastuvõtmise akti/saatelehe allkirjastamisest mõlema poole poolt.
10.3.	Juhul, kui kauba tootjagarantii on ostjale mistahes viisil soodsam (nt ajaliselt) kui lepingus nimetatud garantiikohustus, siis müüja kohustub korraldama ostjale garantiinõude realiseerimise selle juhtumi ilmnemise korral ostjale soodsamatel tingimustel, mis tulenevad tootjagarantii tingimustest.
10.4.	Garantiiga on hõlmatud kõik garantiiajal ilmnenud puudused, arvestades seejuures kauba loomulikku kulumist ja teenuse puhul tootja juhiseid.
10.5.	Ostja kohustub teavitama müüjat kaubal või osutatud teenustel ilmnenud puudustest müüja e-posti aadressile juhul, kui hankelepingus ei ole teisiti kokku lepitud. 
10.6.	Müüja kohustub puudustega kauba tasuta välja vahetama või osutatud teenuse puudusi likvideerima hiljemalt 90 päeva jooksul alates ostja vastavasisulise põhjendatud garantiinõude kättesaamisest. Ostja kirjalikul nõusolekul võib see periood olla pikem.
10.7.	Müüja kannab kõik puudustega kauba väljavahetamisega või osutatud teenuse puuduste likvideerimisega seotud kulud (sh transport).
10.8.	Garantiiajal välja vahetatud kaubale või puudustega osutatud teenusele antakse algse garantiiga sama kestusega uus garantii.

11.	Konfidentsiaalsus- ja julgeolekutingimused

11.1.	Konfidentsiaalse teabe all mõistavad pooled lepingu täitmisel teatavaks saanud teavet, isikuandmeid, turvaandmeid, selgelt tähistatud asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud dokumente ning muud teavet, mille avalikuks tulek võiks kahjustada ostja huve. Konfidentsiaalne teave ei hõlma endas teavet, mille avalikustamise kohustus tuleneb õigusaktidest tingimusel, et selline avaldamine viiakse läbi võimalikest variantidest kõige piiratumal viisil.
11.2.	Konfidentsiaalsusnõude kohaselt pool kohustub mitte avaldama lepingu kehtivuse ajal ega hiljem teise poole kirjaliku nõusolekuta teise poole konfidentsiaalset teavet. Pool kaitseb temale lepingu täitmise käigus teatavaks saanud teabe konfidentsiaalsust.
11.3.	Müüja kohustub mitte kasutama ostja kirjaliku nõusolekuta lepingu juurde kuuluvat dokumenti või informatsiooni, v.a juhtudel, mis on vajalikud lepingu täitmiseks. Kõik dokumendid peale lepingu ja selle lisade on ostja omand ning kui ostja nõuab, on müüja kohustatud tagastama need talle pärast lepingu lõppemist.
11.4.	Asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud teabe avaldamine mistahes kolmandatele isikutele on keelatud.
11.5.	Juhul, kui lepingu täitmiseks on müüjal vaja siseneda Kaitseministeeriumi valitsemisala territooriumile, siis müüja kohustub täitma kehtivaid julgeolekutingimusi (Lisa 8). Juhul, kui müüja kasutab nimetatud territooriumil alltöövõtjaid, siis need tuleb eelnevalt kirjalikult kooskõlastada ostjaga ning ka neile rakenduvad kõik lepingus sätestatud julgeoleku-tingimused. Müüja vastutab selle eest, et alltöövõtjad täidavad julgeolekutingimusi.
11.6.	Avalikkusele suunatud lepingu eseme või selle täitmisega seotud teavitus, sh pressiteated, ostjale viitamine reklaamis või võrguväljaandes, on lubatud ainult ostja sõnaselgel kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis antud nõusolekul.

12.	Intellektuaalse omandi õigused

Juhul, kui kaup või selle osa (sh vastav dokumentatsioon) on kaitstud intellektuaalse omandi õigustega, annab müüja ostjale autoriõiguse seaduse tähenduses ülemaailmse tagasivõtmatu lihtlitsentsi, mis kehtib autoriõiguste kehtivuse tähtaja lõpuni. Litsents loetakse üleantuks kauba või selle osa (sh vastava dokumentatsiooni) üleandmise hetkest. Intellektuaalse omandi õiguste üleandmise ja kasutamise tingimused võib hankelepingus kokku leppida teisti.

13.	Vastutus

13.1.	Pooled kannavad teineteise ees vastutust lepingujärgsete kohustuste mittenõuetekohase täitmise või täitmata jätmise korral vastavalt lepingu sätetele ja kehtivatele õigusaktidele.
13.2.	Kauba omandiõigus ja juhusliku hävimise ja kahjustumise riisiko lähevad müüjalt üle ostjale üldjuhul kauba nõuetekohasel üleandmisel, kui pooled ei ole teisiti kokku leppinud.
13.3.	Müüja vastutab kauba lepingu tingimustele mittevastavuse (puuduste) eest, kui mittevastavus on olemas juhusliku hävimise ja kahjustumise riisiko ülemineku ajal ostjale ning kui kauba lepingu tingimustele mittevastavus avastatakse (st puuduseid ei olnud võimalik nende tavapärase ülevaatuse käigus avastada, nn varjatud puudused) pärast nimetatud riisiko üleminekut ostjale.
13.4.	Müüja vastutab teenuse lepingu tingimustele mittevastavuse (puuduste) eest, kui teenuse lepingutingimustele mittevastavus avastatakse (st puuduseid ei olnud võimalik nende tavapärase ülevaatuse käigus avastada, nn varjatud puudused) pärast osutatud teenust.
13.5.	Juhul, kui müüja täidab lepingut mittenõuetekohaselt, siis ostjal on õigus keelduda kauba või osutatud teenuse vastuvõtmisest ja ostuhinna tasumise kohustuse täitmisest ning esitada müüjale lepingus sätestatud viisil kohustuse täitmise nõue peale kohustuse rikkumisest teadasaamist, andes müüjale mõistliku tähtaja lepingu täitmiseks. Nõuetekohase kauba üleandmiseni või teenuse osutamiseni ostjale loetakse müüja kauba üleandmise või teenuse osutamisega viivitanuks.
13.6.	Kaup ei vasta lepingutingimustele muu hulgas juhul, kui kaubal ei ole kokkulepitud omadusi, kaupa ei ole võimalik kasutada selleks ettenähtud otstarbel, kolmandal isikul on kauba suhtes nõue või muu õigus, mida ta võib esitada, kaup ei ole pakendatud kooskõlas lepingu tingimustega või puudub saateleht.
13.7.	Teenus ei vasta lepingutingimustele muuhulgas, kui teenust ei ole osutatud ootuspärasele kvaliteedile vastavalt, kui teenuse kohta ei ole esitatud arvet, teenusel ei ole kokkulepitud omadusi, teenust ei ole osutatud kokkulepitud tähtajaks, kokkulepitud mahus, ettenähtud sagedusega, müüja ei esita teenuse osutamise kohta nõuetekohast dokumentatsiooni, jätab ostjale lepingu täitmise kohta informatsiooni esitamata vms.
13.8.	Ostja on kohustatud teavitama müüjat vähemalt e-posti teel kauba või teenuse lepingutingimustele mittevastavusest (sh kauba puudujäägist) 14 päeva jooksul arvates sellest, kui ostja või ostja volitatud isik sai teada kauba või teenuse lepingutingimustele mittevastavusest. Teates kohustub ostja nõudma müüjalt kohustuse täitmist, andes ühtlasi lepingu kohaseks täitmiseks müüjale mõistliku tähtaja, mis ei tohi olla üldjuhul pikem kui 60 päeva.
13.9.	Juhul, kui ostja ei teata müüjale kaubal või teenusel esinevast puudusest lepingus sätestatud tähtaja jooksul peale puudusest teadasaamist, siis müüja vabaneb vastutusest kauba või teenuse puuduste eest, v.a juhul, kui puudustest teatamata jätmine oli mõistlikult vabandatav.
13.10.	Juhul, kui ostjale üleantav kaup või osutatud teenus ei vasta lepingutingimustele, siis ostjal on õigus nõuda müüjalt mittevastava kauba asendamist lepingutingimustele vastava kaubaga või teenuse teistkordset osutamist lepingutingimustele vastava teenusega.
13.11.	Kauba tähtaegselt üle andmata jätmise korral või teenuse tähtaegselt osutamata jätmise korral on ostjal õigus nõuda müüjalt leppetrahvi kuni 0,25% tähtaegselt üle andmata kauba või osutamata teenuse maksumusest päevas iga üleandmise või teenuse osutamata jätmisega viivitatud päeva eest, kuid mitte rohkem kui 50% hankelepingu maksumusest.
13.12.	Kauba koguselise puudujäägi korral on ostjal õigus vastav kaup vastu võtta ning nõuda müüjalt puuduoleva kauba koguse toimetamist ostja poolt määratud sihtkohta Eesti Vabariigi piires müüja kulul.
13.13.	Pooltel on õigus lisaks lepingu ülesütlemisele või lepingust taganemisele nõuda lepingu olulise rikkumise eest leppetrahvi, kahju hüvitamist ja kasutada teisi õiguskaitsevahendeid.
13.14.	Juhul, kui müüja rikub muud lepingujärgset kohustust kui tähtaegne tarnimine või teenuse osutamine, siis ostjal on õigus nõuda müüjalt leppetrahvi kuni 10% kogu hankelepingu objektiks oleva kauba või teenuse maksumusest.
13.15.	Konfidentsiaalsuskohustuse rikkumise korral on poolel õigus nõuda kohustust rikkunud poolelt leppetrahvi kuni 10 000 eurot iga vastava juhtumi korral.
13.16.	Juhul, kui ostja viivitab arve tasumisega, on müüjal õigus nõuda ostjalt võlaõigusseaduse § 113 lõikes 1 sätestatud viivist tähtajaks tasumata summalt iga tasumisega viivitatud päeva eest kuni 0,25% päevas tingimusel, et viivitusest on ostjale teada antud 30 päeva jooksul selle tekkimisest. Viivise kogusuurus ei ületa 10% viivituses oleva summa suurusest.
13.17.	Leppetrahv on kokkulepitud kohustuse täitmise tagamiseks, mitte kohustuse täitmise asendamiseks. Leppetrahvi nõudmine ei võta ostjalt õigust nõuda müüjalt lepingu rikkumisega tekitatud kahju hüvitamist.
13.18.	Leppetrahvide nõudeõigus on 180 päeva alates vastava rikkumise avastamisest arvates.
13.19.	Leppetrahvid ja viivised tasutakse 28 päeva jooksul vastava nõude saamisest arvates. Ostjal on õigus arvestada ostja poolt esitatud leppetrahvi nõuete summad ja kahjuhüvitiste summad maha müüjale tasumisele kuuluvast tasust.
13.20.	Juhul, kui müüja ei asu täitma minikonkursi alusel sõlmitud hankelepingut, siis ostjal on õigus nõuda kahju hüvitamist müüja poolt esitatud pakkumuse ja uue eduka pakkuja poolt esitatud pakkumuse maksumuse vahe ulatuses.

14.	Lepingu lõpetamise alused

14.1.	Ostja annab lepingu(st) ülesütlemisel/taganemisel müüjale mõistliku tähtaja lepingu täitmiseks, mis ei või üldjuhul olla pikem kui 30 päeva. Lepingu täitmiseks antav tähtaeg ei vabasta poolt vastutusest kohustuse rikkumise eest.
14.2.	Ostja ei ole kohustatud lepingu(st) ülesütlemisel/taganemisel andma tähtaega lepingu täitmiseks olulise lepingurikkumise korral. Sel juhul ostja esitab müüjale kirjaliku lepingu ülesütlemis-/taganemisavalduse mõistliku aja jooksul olulisest lepingurikkumisest teadasaamisest arvates. Lepingu(st) ülesütlemine/taganemine loetakse toimunuks, kui müüja on saanud ülesütlemis-/taganemisavalduse kätte.
14.3.	Lepingu täitmiseks antud täiendava tähtaja möödumisel ostja võib esitada müüjale kirjaliku lepingu(st) ülesütlemis-/või taganemisavalduse. Lepingu(st) ülesütlemine või taganemine loetakse toimunuks ülesütlemis-/taganemisavalduse müüja poolt kättesaamisest arvates. Lepingu(st) ülesütlemis-/ taganemisavaldust ei ole vaja esitada, kui täiendava tähtaja andmisel on ostja eelnevalt kirjalikult selgitanud, et tähtaja jooksul lepingujärgse kohustuse täitmata jätmisel ütleb ostja lepingu üles / taganeb ostja lepingust. Sel juhul lõpeb leping ostja poolt lepingu täitmiseks määratud tähtaja möödumisel ja tingimusel, et müüja ei ole pakkunud ostjale kohast täitmist.
14.4.	Poolel on õigus raamleping ja/või hankeleping täiendava tähtajata üles öelda või lepingust taganeda, kui teine pool on raamlepingust ja/või hankelepingust tulenevaid kohustusi oluliselt rikkunud (oluline lepingurikkumine). Oluliste lepingurikkumistega on muu hulgas tegemist juhul, kui:
14.4.1.	rikutakse lepingust tulenevaid kohustusi tahtlikult või raske hooletuse tõttu;
14.4.2.	müüja on jätnud ostja antud täiendava tähtaja jooksul oma kohustused täitmata;
14.4.3.	müüja edastab ostjale teate täitmisest keeldumise kohta;
14.4.4.	esitatakse valeteavet või võltsitud andmeid;
14.4.5.	rikutakse konfidentsiaalsuskohustust;
14.4.6.	kohustuse rikkumine annab poolele mõistliku põhjuse eeldada, et teine pool ei täida kohustust ka edaspidi;
14.4.7.	müüjal esineb lepingu kehtivuse ajal seadusrikkumisi lepingu esemeks oleva kauba müügi või teenuse osutamisega;
14.4.8.	müüjal lõppevad lepingu täitmiseks vajalikud load ning müüja ei pikenda neid või lubade pikendamine ei ole võimalik;
14.4.9.	müüja on enam kui kolmel korral rikkunud lepingu (sh hankelepingu) tingimusi.
14.5.	Ostjal on õigus leping erakorraliselt üles öelda juhul, kui müüja suhtes on tehtud pankrotiotsus või on algatatud likvideerimisprotsess.
14.6.	Ostjal on õigus raamleping ja/või hankeleping igal ajal üles öelda, teatades sellest müüjale vähemalt 30 kalendripäeva ette.
14.7.	Pooltel on õigus raamleping ja/või hankeleping igal ajal lõpetada poolte kokkuleppel.
14.8.	Ülesütlemisel ei ole pooled kohustatud lepingut täitma. Pooled on lepingu ülesütlemisel või taganemisel kohustatud tagastama teineteisele lepingu lõpetamisele järgneva aja kohta juba ette üleantu võlaõigusseaduses sätestatud korras.

15.	Kontaktisikud

15.1.	Ostja kontaktisik on vastava valdkonna kategooriajuht, kes on lepingu sõlmimise hetkel side ja radarite kategooriajuht Priit Soosaar (tel nr +372 5919 5005, e-post priit.soosaar@rkik.ee) ja ostu projektijuht Helena-Leana Šinkonite (tel nr +372 5305 1281, e-post helena.sinkonite@rkik.ee).
15.2.	Ostutellimuste esitaja on ostja ostu projektijuht või ostja kontaktisiku volitatud isikud. Volituse andmine ja tagasivõtmine toimub e-posti teel.
15.3.	Müüja kontaktisik on Meelis Pilt (tel nr +372 5333 8069, e-post meelis.pilt@elisa.ee).
15.4.	Kontaktisikud kauba või teenuse vastuvõtmiseks lepitakse kokku hankelepingus. 
15.5.	Kõik teated, millel ei ole õiguslikku tagajärge, esitatakse e-posti teel ning peavad olema adresseeritud lepingu kontaktisikutele juhul, kui lepingus ei ole teisiti kokku lepitud.
15.6.	Pool teavitab teist poolt kontaktisiku või muude andmete muutumisest viivitamata e-posti teel. Seda teadet ei loeta lepingu muudatuseks.

16.	Lõppsätted

16.1.	Leping jõustub, kui ostja on selle allkirjastanud.
16.2.	Lepingu tähtaeg on 48 kuud või kuni eeldatava maksimaalse maksumuse täitumiseni. 
16.3.	Lepingu täitmise keel on eesti keel, kui pooled ei ole teisiti kokku leppinud. 
16.4.	Lepingu täitmisel ja lepingust tulenevate vaidluste korral lähtutakse Eesti Vabariigi õigusaktidest, kui pooled ei ole teisiti kokku leppinud. 
16.5.	Pooled on kokku leppinud võtta tarvitusele kõik abinõud omavaheliste erimeelsuste lahendamiseks läbirääkimiste teel. Kokkuleppele mittejõudmisel lahendatakse vaidlus vastavalt Eesti Vabariigi õigusele Harju Maakohtus, v.a juhul, kui pooled on teisiti kokku leppinud. 
16.6.	Lepingu üksiku sätte kehtetus ei too kaasa kogu lepingu või lepingu teiste sätete kehtetust.
16.7.	Kumbki pool ei oma õigust oma lepingulisi õigusi ja kohustusi üle anda kolmandatele isikutele teise poole kirjaliku nõusolekuta.
16.8.	Sõlmitud lepingu muutmises võib kokku leppida riigihangete seaduses toodud alustel ja mahus.
16.9.	Lepingu muudatused kehtivad juhul, kui need on vormistatud kirjalikult. Kirjaliku vorminõude mittejärgimisel on lepingu muudatused tühised. Kõik lepingu muudatused jõustuvad pärast nende allkirjastamist poolte poolt või poolte määratud tähtajal. 
16.10.	Pooltevaheliste õiguslikku tähendust omavate teadete ja muu info edastamine peab toimuma kirjalikult või e-posti teel digitaalselt allkirjastatuna. Teatis loetakse kättesaaduks ka juhul, kui see on edastatud postiasutuse poolt tagasisaadetava väljastusteatega lepingus tähendatud asukohta ja teate posti panemisest on möödunud 5 päeva. E-posti teel teate saatmise korral loetakse teade kättesaaduks järgmisel tööpäeval.
16.11.	Leping on koostatud ühes eksemplaris ja allkirjastatud digitaalselt.

17.	Lisad

Lisa 1 Tehniline kirjeldus 
Lisa 2 Müüja pakkumus (kättesaadav riigihangete registris)
Lisa 3 Üldised nõuded ja näidisostukorv (kättesaadav riigihangete registris)
Lisa 6 Julgeolekutingimused 

Ostja									Müüja
(allkirjastatud digitaalselt)						(allkirjastatud digitaalselt)

Magnus-Valdemar Saar							Artur Praun
peadirektor								ärikliendiüksuse juht